Sorozatunkban korábban már megmutattuk, mennyire fontos a drónoknál a helyzet meghatározása. Ez nem csak biztonsági szempontból lényeges, hanem nagyon sok olyan intelligens repülési mód van, amelynél elengedhetetlen. Ilyen amikor egy térképen előre megtervezzük az útvonalat, azt feltöltjük a drón vezérlő egységébe és az magától végigrepüli az útvonalat. Ilyen esetekben a legtöbbször a Google Maps van segítségünkre. Egy Google Maps alapú térképen meg tudjuk jelölni azokat az útvonal pontokat, amiket a drónnak érintenie kell. Minden egyes pontnál megadhatjuk a magasságát, illetve azt, hogy a drón kamerája milyen irányba, milyen dőlésszögben nézzen. Az indítás után a megadott útvonalat automatikusan végigrepüli a drón.
A drónokhoz készült két legelterjedtebb útvonaltervező rendszer a Dronelink és a Litchi.
Dronelink útvonaltervező felülete
Az intelligens drónoknál arra is van lehetőség, hogy figyelembe vegye a terep tulajdonságait. Egy térképes tervezésnél nem biztos, hogy látjuk, hogy adott részen milyen magas a domborzat. Éppen ezért két lehetőség is van arra, hogy elkerüljük az esetleges ütközést a dombokkal, hegyekkel. Az egyik esetben beállíthatjuk, hogy az adott magassághoz mindig adja hozzá a térképen jelzett magasság adatokat. A másik megoldásnál bekapcsolhatjuk, hogy a drón ultrahangos vagy optikai érzékelője segítségével, ami lefele néz, mindig egy bizonyos távolságot tartson a talajtól.
Litchi útvonalterv
A programozott repülés során készült videó:
Az előre megtervezett útvonalakat a drón indítása előtt alaposan ellenőrizni kell, nehogy a helyszínen, a valós repülés során meglepetés érjen. Erre is többféle lehetőség van. Az egyik, hogy az útvonal tervező szoftverrel végigjárjuk a repülés útvonalát egy beépített szimulátorral. Egy másik megoldás, hogy a megtervezett útvonalról exportálunk egy olyan térképállományt, amit utána a Google Earth-be be lehet tölteni és ott végig lehet repülni virtuálisan az útvonalat. Intelligensebb megoldásoknál még arra is van lehetőség, hogy ha beállítjuk a kamerának az irányát és a dőlésszöget, akkor az Earth-ben a végigrepülésnél pontosan azt a képet látjuk, amit a kamera majd rögzíteni fog. Ehhez meg kell adni azt is, hogy milyen drónt használunk, illetve annak milyen a kamerája.
Az előre programozott útvonal repüléseknek egy érdekes változata, amikor már mások által megtett útvonalat ismételtetünk meg drónunkkal. A legtöbb útvonaltervező szoftvernek van egy nagy internetes adatbázisa, ahová a felhasználók által tervezett útvonalakat fel lehet tölteni, illetve nyilvánossá lehet tenni. Ezután nincs más dolgunk, csak egy ilyen, korábban már elkészült útvonalat a drónunkra másolni és azt végig repülni.
Az előre eltervezett útvonal-repüléskor több olyan biztonsági megoldás is van, ami a drónunk épségét szavatolja. Az egyik, hogy be lehet állítani, mi történjen abban az esetben ha repülés közben megszakad a kapcsolat az irányító eszközzel. Általában ilyenkor a drón észleli és jelzi ezt, de az előre beprogramozott útvonalat automatikusan végig repüli. Nem kell kétségbeesni, ha esetleg már drón kamera képét és az irányítást is elvesztettük, mert előbb-utóbb vissza fog térni a megadott útvonalon a drón.
A másik rendkívüli eset, ami előfordulhat előre megtervezett önálló útvonal-repüléskor, hogy túl messzire repültünk, és nem fogja tudni a drón visszafele az útvonalat megtenni, mert lemerül az akkumulátora. Erre ugyan a tervezéskor is tudunk figyelni, mert pontosan ki lehet számítani, hogy az adott útvonalat az adott sebességgel mennyi idő alatt fogja a drón lerepülni és lesz-e elég energiája. Azonban előfordulhat, hogy az időjárási viszonyok miatt, például nagy szembeszél van, ez az idő ez sokkal hosszabb lesz és sokkal több energia kell hozzá. Az intelligens drónok ezt automatikusan észlelni tudják és abban az esetben, ha olyan távolságra kerülnének, ahonnan már nem tudnak visszatérni, megszakítják az útvonal-repülést és visszatérnek a kiindulási pontra.